A gallehusi aranyszarvakat, melyek két aranylemezből készültek, Dániában, Møgeltøndertől északra, a dél-jütlandi Gallehusban fedezték fel. Keletkezési idejüket az 5. század első részére, azaz a germán vaskor elejére feltételezik.
A szarvakat 1639-ben, illetve 1734-ben egy tőzeglápban találták meg egymástól mindössze 15-20 méterre. A szarvak kétlemezes arany szegmensekből (gyűrűkből) álltak. Az 1734-ben talált rövidebb szarv hat szegmensből állt, közülük az egyik rész keskeny peremén felirattal ellátva, a többi öt rész pedig képekkel díszített volt. Használatukra nézve nem eldöntött, hogy a kürtöket ivókürtöknek vagy fújókürtöknek szánták.
1802-ben az eredeti szarvakat ellopták és beolvasztották. A 18. század végén pedig a szarvakról készült öntvények is elvesztek. Az eredeti szarvakról a másolatokat a 17. és 18. századból fennmaradt rajzokra támaszkodva készítették el, és ezért tele vannak bizonytalansággal. A másolatokat a Dán Nemzeti Múzeumban, Koppenhágában állították ki, de a másolatokból pl. került a dániai Aarhus közelében található Moesgaard Múzeumba is. Azonban ezeket is kétszer lopták el, majd szerezték vissza; 1993-ban és 2007-ben.